Sute de incendii de vegetație
În această perioadă caniculară, multe zone din țară au fost afectate de incendii de vegetație care au devastat hectare întregi de teren. ”Arderea vegetației este interzisă, extrem de periculoasă și poate duce la tragedii. Iată câteva motive pentru a evita această practică: risc major de propagare rapidă a incendiilor - vântul și condițiile meteorologice pot transforma rapid un foc mic într-un incendiu de proporții; pericol pentru vieți omenești și bunuri - incendiile de vegetație pot ajunge în zone locuite, punând în pericol casele și viețile oamenilor; impact negativ asupra mediului - distrugerea habitatelor naturale și poluarea aerului sunt consecințe grave ale incendiilor de vegetație. (…) Nu folosiți focul deschis în locuri cu pericol de incendiu și pe timp de vânt! Fiți vigilenți și semnalați orice început de incendiu la numărul de urgență 112!”, spun reprezentanții ISU.
Trafic îngreunat
Circulaţia pe Podul Prieteniei dintre Giurgiu și Ruse se desfășoară alternativ, pe o singură bandă, în sistem semaforizat, după ce au fost demarate lucrările de reparaţii pe partea bulgară a podului, care vor dura aproximativ 730 de zile. ”Având în vedere că timpii de așteptare prin PTF Giurgiu sunt unii ridicaţi, (...) se recomandă participanţilor la traficul transfrontalier utilizarea și a celorlalte puncte de trecere a frontierei deschise în regim internaţional de la graniţa cu Bulgaria, care funcţionează pe raza judeţului Dolj, la PTF Calafat și PTF Bechet, trecere cu bacul; în judeţul Teleorman, la PTF Zimnicea și PTF Turnu Măgurele, ambele treceri cu bacul; pe raza judeţului Călărași, prin PTF Călărași, trecere cu bacul; și pe raza judeţului Constanţa la PTF Vama Veche, PTF Ostrov, PTF Negru Vodă, PTF Lipniţa și PTF Dobromir unde traficul este deschis pentru autoturisme cu greutate admisă de 3,5 tone, iar programul de funcţionare este de la ora 8.00 la ora 20.00”, detaliază reprezentanții Inspectoratului Teritorial al Poliţiei de Frontieră Giurgiu.
Costurile de sănătate provocate de poluarea aerului din București sunt cele mai mari din Europa
Costurile de sănătate provocate de poluarea aerului din Bucureşti sunt cele mai mari din Europa, şi ajung la aproximativ 3.000 de euro/persoană, de aceea este nevoie de implementarea de Zone cu Nivel Scăzut de Emisii (ZNSE), până în anul 2025, în vederea îmbunătăţirii calităţii aerului, susţin experţii Asociaţiei 2Celsius, într-o analiză de specialitate.

”Poluarea aerului este asociată cu o gamă largă de probleme de sănătate, inclusiv boli respiratorii cronice, boli cardiovasculare şi cancer pulmonar. Organizaţia Mondială a Sănătăţii estimează că poluarea aerului cauzează anual aproximativ 7 milioane de decese premature la nivel global. Costurile de sănătate provocate de poluarea aerului din Bucureşti sunt cele mai mari din Europa, de aproximativ 3.000 de euro. Totodată, Agenţia Europeană de Mediu, anunţă că poluarea atmosferică rămâne în continuare principalul risc de mediu pentru sănătatea europenilor şi estimează că cel puţin 253.000 de decese din UE, în 2021, pot fi imputate expunerii la poluarea cu particule fine în suspensie (PM 2,5) peste concentraţia de 5 micrograme/mc, recomandată de OMS”, menţionează sursa citată.
Potrivit unei cercetări, realizată de 2Celsius şi Ecopolis în 2023, prin care a fost monitorizat nivelul dioxidului de azot (NO2) din 21 de locuri din Bucureşti, au fost înregistrate depăşiri ale pragurilor limită impuse de legislaţie în şase puncte. NO2 este un gaz rezultat din traficul rutier, activităţile industriale şi producerea energiei electrice şi, în cantităţi ridicate, afectează sănătatea umană, provocând în special afecţiuni respiratorii. ”Bucureştiul trece de ani de zile printr-o criză de mobilitate, oraşul este sufocat de maşini şi de emisiile acestora. Zonele de emisii reduse sunt una dintre cele mai eficiente modalităţi pentru a îmbunătăţi calitatea aerului în oraşe, cu atât mai mult cu cât acestea sunt implementate pe întreaga lui suprafaţă. Ele trebuie să funcţioneze împreună cu o reţea funcţională şi cât mai densă de monitorizare a calităţii aerului, pentru că numai aşa le putem arăta oamenilor cât de eficiente sunt aceste zone (...)”, a explicat Mihai Stoica, directorul executiv al 2Celsius, în analiza citată.
Zonele cu Nivel Scăzut de Emisii, conform Legii 155/2023 privind mobilitatea urbană durabilă, reprezintă arii urbane delimitate în care accesul vehiculelor este restricţionat sau reglementat în funcţie de nivelul emisiilor poluante pe care acestea le generează. Scopul principal al acestor zone este de a reduce poluarea atmos­ferică şi fonică, promovând astfel un mediu mai sănătos pentru locuitori şi contribuind la îmbunătăţirea calităţii vieţii în oraşe.
„În aceste zone, se încurajează utilizarea mijloacelor de transport mai puţin poluante, cum ar fi vehiculele electrice, bicicletele sau transportul public ecologic, şi se pot aplica taxe sau restricţii pentru vehiculele cu motoare convenţionale care nu respectă standardele de emisii stabilite. Implementarea Zonelor cu Nivel Scăzut de Emisii presupune o serie de măsuri administrative şi tehnice, inclusiv instalarea de semnalizări adecvate, monitorizarea nivelului de emisii şi aplicarea de sancţiuni pentru nerespectarea reglementărilor. Autorităţile locale sunt responsabile pentru delimitarea şi gestionarea acestor zone, având libertatea de a stabili regulile specifice în funcţie de necesităţile şi particularităţile fiecărui oraş. Prin aceste măsuri, se urmăreşte nu doar reducerea poluării, ci şi încurajarea adoptării unor obiceiuri de mobilitate urbană mai durabile şi mai prietenoase cu mediul”, susţin reprezentanţii asociaţiei de profil.
Ilfov, grad de racordare la rețele de canalizare și la stații de epurare de sub 50%
Numărul reţelelor de canalizare existente la nivel naţional este de 2.393, din care 1.813 sunt funcţionale, iar 12 judeţe şi Municipiul Bucureşti se află pe lista zonelor în care gradul de racordare la acest tip de reţele depăşeşte 80%, arată datele publicate de Administraţia Naţională „Apele Române”.
Conform instituţiei, în prezent, 580 de reţele de canalizare se află în diferite stadii de execuţie.
În ceea ce priveşte staţiile de epurare a apelor uzate, au fost evidenţiate 1.080 astfel de puncte, dintre care 778 sunt funcţionale şi alte 302 de staţii de epurare noi, finalizate, la care populaţia nu a fost racordată încă sau care sunt aflate în probe tehnologice/dezafectate. De asemenea, gradul de acoperire cu sisteme de colectare a apelor uzate, în aglomerări mai mari de 2.000 locuitori echivalenţi, corespunde unei încărcări biologice de circa 73,1% locuitori echivalenţi.
În acelaşi timp, gradul de acoperire cu staţii de epurare a apelor uzate corespunde unei încărcări biologice de circa 72,1% locuitori echivalenţi, ceea ce înseamnă o creştere cu 15% - 20%, comparativ cu situaţia de acum 15 ani.
Potrivit sursei citate, cele mai ridicate grade de racordare la reţele de canalizare (peste 80%) sunt înregistrate în județele Alba, Botoşani, Braşov, Cluj, Constanţa, Covasna, Hunedoara, Mehedinţi, Mureş, Sălaj, Sibiu şi Timiş, dar şi în Bucureşti. La polul opus (cu un grad de racordare cuprins între 30% şi 50%) se regăsesc judeţele Călăraşi, Dâmboviţa, Giurgiu, Teleorman şi Ilfov.
Referitor la ­gradul de racordare la staţiile de epurare, situaţia relevă faptul că în judeţele Braşov, Cluj, Constanţa, Covasna, Hunedoara, Mehedinţi, Mureş, Sălaj, Sibiu, Timiş şi în Bucureşti s-au înregistrat valori de peste 80%. Pe de altă parte, cu ponderi între 30% şi 50%, se află judeţele: Călăraşi, Dâmboviţa, Giurgiu, Ilfov, Olt şi Teleorman.