Şcoala Gimnazială Nr. 2 Chitila 
a găzduit o delegaţie Erasmus+
Zece profesori turci au observat în practică lecții de robotică și educație ecologică
Zece profesori din Turcia au petrecut mai multe zile la Școala Gimnazială Nr. 2 Chitila în cadrul unui program de job shadowing finanțat prin Erasmus+, observând și analizând modul în care instituția integrează educația digitală și sustenabilitatea în activitatea curentă. Vizita a acoperit lecții de robotică, proiecte de integrare curriculară complexă, ateliere de reciclare la grădinița Voinicel și o demonstrație a Clubului de inventică, sub coordonarea directorului prof. Natalia Rotaru.
Cristina Nedelcu
Într-un peisaj educa­țional european în care conceptele de digitalizare și sustenabilitate riscă adesea să rămână la nivel declarativ, Școala Gimnazială Nr. 2 Chitila oferă un contraexemplu solid: aplicarea lor concretă, coerentă și măsurabilă în activitatea de zi cu zi. Acest lucru a fost demonstrat în cadrul activității de job shadowing des­fășurate printr-un proiect ­Erasmus+, unde 10 profesori din Turcia au venit nu doar să observe, ci să analizeze în profunzime mecanismele unui model educațional funcțional.
Sub coordonarea directorului prof. Natalia Rotaru, instituția a propus un program riguros, structurat pe obiective clare, precum integrarea educației digitale, dezvoltarea competențelor cognitive și, mai ales, abordarea sistemică a educației pentru mediu.

Cadru conceptual și organizare instituțională
Întâlnirea inițială a stabilit reperele teoretice ale programului: integrarea competențelor digitale, abordarea interdisciplinară și educația pentru mediu ca dimensiune transversală a curriculumului. S-a evidențiat faptul că aceste direcții nu funcționează izolat, ci sunt integrate într-o strategie instituțională coerentă, susținută managerial.
Vizitele la clasă au confirmat această abordare. Activitatea „Promovarea responsabilității față de mediu prin învățare integrată” a ilustrat un model de proiectare didactică în care conținuturile din științe, educație civică și comunicare sunt articulate în jurul unei problematici actuale. Elevii au fost implicați în sarcini de analiză, dezbatere și formulare de soluții, ceea ce indică o orientare clară spre dezvoltarea competențelor de tip ­higher-order thinking.
În același registru, lecția „Învățarea fracțiilor prin artă tradițională” a demonstrat utilizarea contextelor culturale ca instrument didactic. 
Educația digitală ca mediu de dezvoltare cognitivă
Componenta digitală a programului a fost analizată în detaliu în cadrul activității ­„Future Classroom”, unde metoda FEUERSTEIN a fost integrată cu instrumente digitale. Observațiile au evidențiat faptul că tehnologia nu este utilizată ca scop în sine, ci ca mediu pentru dezvoltarea gândirii critice, a capacității de rezolvare de probleme și a autonomiei în învățare.
Proiectul STEAM „Călătorie în spațiu” a oferit un exemplu de integrare curriculară complexă, în care elevii au combinat cunoștințe din domenii diferite pentru a construi și valida ipoteze. De asemenea, lecția „Viața oceanelor – broaștele țestoase” a evidențiat conexiunea dintre educația digitală și cea pentru mediu, prin utilizarea resurselor multimedia pentru analiza impactului poluării asupra ecosistemelor.
”Un aspect relevant pentru delegația turcă a fost nivelul ridicat de participare a elevilor în procesul educațional, inclusiv în activități care vizează viața școlii. Aceasta reflectă o cultură organizațională orientată spre participare și responsabilitate”, a evidențiat prof. Natalia Rotaru.
Un moment de referință al programului l-a constituit demonstrația realizată de Clubul de inventică și robotică al Școlii Gimnaziale Nr. 2 Chitila, care a oferit o perspectivă concretă asupra modului în care competențele digitale sunt dezvoltate dincolo de cadrul formal al lecțiilor.
”Pentru cei 10 profesori din Turcia, această secvență a reprezentat un studiu de caz relevant privind extinderea educației digitale în zona activităților extracurriculare. Observațiile au subliniat faptul că astfel de cluburi funcționează ca medii de învățare autentică, în care elevii își dezvoltă competențe transversale, de la lucru în echipă, la managementul proiectelor și gândire critică”, ne-a spus prof. ­Natalia Rotaru.
Educația pentru mediu în formarea timpurie
Vizita la Grădinița Voinicel a extins analiza la nivelul educației timpurii. Activitățile observate, trespectiv ateliere de reciclare creativă, jocuri de colectare selectivă și workshopuri tematice, indică o abordare experiențială a învățării, în care comportamentele ecologice sunt formate prin practică directă. Această etapă a fost esențială pentru înțelegerea continuității curriculare: educația pentru mediu nu este introdusă punctual, ci construită progresiv, de la nivel preșcolar la cel gimnazial.
Activitățile din a doua parte a programului au completat analiza prin diversificarea contextelor educaționale. ­„Pixel Challenge – Analog vs Digital” a oferit un cadru de reflecție asupra raportului dintre metodele tradiționale și cele moderne. Proiectul ­„PLAYMAKERS” a evidențiat dimensiunea incluzivă a educației, prin promovarea egalității de gen. Integrarea elementelor de cultură tradițională și analiza textelor non-ficționale au demonstrat preocuparea pentru dezvoltarea competențelor cul­turale și media, esen­țiale în societatea con­temporană. Prezentările interculturale au consolidat dimensiunea europeană a proiectului, facilitând schimbul de perspective între participanți.
Etapa finală a programului a fost dedicată evaluării observațiilor și formulării concluziilor. Activitatea „Together for Our Planet” a funcționat ca un cadru de sinteză, în care au fost corelate dimensiunile analizate: digitalizare, sustenabilitate și participare activă.
Rezultatele indică faptul că modelul implementat la Școala Gimnazială Nr. 2 Chitila este unul coerent și replicabil, bazat pe alinierea dintre viziunea managerială și practica didactică. Rolul directorului Natalia Rotaru se conturează ca fiind esențial în asigurarea acestei coerențe, prin susținerea unei culturi organizaționale orientate spre inovare și responsabilitate. ­Activitatea de job shadowing nu a avut caracter demonstrativ, ci analitic. Pentru cei 10 profesori din Turcia, experiența a constituit un cadru de validare și reflecție profesională, oferind exemple concrete de integrare a educației digitale și a sustenabilității în curriculum.
”Într-un context edu­ca­țional european marcat de nevoia de adaptare rapidă, modelul oferit de Școala Gimnazială Nr. 2 Chitila evidențiază un principiu fundamental, și anume faptul că eficiența reformei educaționale de­pinde de capacitatea in­stituțiilor de a transforma direcțiile strategice în practici didactice coerente și sustenabile”, a concluzio­nat prof. Natalia Rotaru.